![](http://i.id24.bg/img/loader.gif)
ЗАРЕЖДАНЕ...
Страховитите земетресения, които белязват Скопие | ||||||
| ||||||
Твойта убост в сърцата ни се крие … Убáвиот Вардар, що сред тебе тече, Преди шест месеци той те отнесе Природната сила над тебе не се смили, Македония нема да заборави. Многу народ под рушеви згази, Стари, млади и на люлка деца Многу народ без роднини остави, Без майка, бракя, татко и сестри. Многу народ Скопие ти поцърне Македония нема да заборави. (македонска песен за Скопското земетресение от 1963 г.) На 26 юли 1963 година Скопие е унищожен на 80 процента от плитко земетресение с магнитуд 6.1 по динамичната скáла, 6.9 по скáлата на Рихтер съответно. Трае "17 дълги секунди". Разрушени до неизползваемост са 15 800 сгради – домове и обществени постройки, 28 хил. други се оказват с повреди. Без покрив остават между 120 и 200 хиляди жители. Под отломките намират смъртта си 1070 души, над 3000 са ранени. Земетресението е усетено на площ от 50 хил. кв.км. Градът започва да се възстановява по планове на Кензо Танге (Япония) и Адолф Циборовски (Полша). 87 държави изпращат помощи на Скопие, за да се възстанови. В самата Македония липсва регистрация на земетресението от 26 юли 1963 година. По време на катастрофалния земетръс сеизмологичната станция в Скопие е имала двукомпонентен механичен сеизмограф МАИНКА, инсталиран през 1957 г., и механичен CONRAD от февруари 1963 г. Силният удар от земетресението, обаче, извежда сеизмографите от работен режим още в началото на вълновия процес. Опитният тогавашен ръководител на станцията, д-р Драган Хаджиевски (1928-2015, професор от 1981г), възстановява постепенно работата им, но моментът е пропуснат. Записи се набавят от други страни. Поредно умереносилно земетресение в Скопската котловина става на 11 септември 2016 (16:10 местно време), неделя. Земетресението е с епицентър на 5-7 км източно от македонската столица и магнитуд 5.2. То причинява наранявания от различна степен на над 100 души. Травмите са резултат от паническо бягство. Щетите в сгради са незначителни. Активираното огнище е близо до земната повърхност –на дълбочина 2-6 км според различни оценки. Сутринта в 06:58 е регистриран форшок (предварителен по-слаб трус с магнитуд 3.8-4.1). Максималните сътресения в епицентъра са причинили пукнатини по редица сгради, счупване на посуда и събаряне на предмети от бита. В България земетресението е усетено слабо в Пернишко, Благоевградско и по-силно в Кюстендилско. Данни за страховити земетресения на територията на днешната македонска столица има и от далечното минало. 518 г. Град Скупи, тогава в Източната римска империя, е напълно разрушен от земетресение през 518 година. Градът е само на 4-5 км северозападно от днешно Скопие. Като едно от последствията на земетресението е документирана пукнатина по земната повърхност с дължина над 45 км и широчина до 4 м. Скупи е бил изоставен и жителите му се преместили на днешното място. 1555 г. През 1555 година се случва силно земетресение с епицентър в Скопие, тогава в Османската империя. Земетресението разрушава голяма част от града. Предполага се, че силата му в епицентъра е била не по-малко от IX-X степен. Това довежда до второ почти пълно разрушаване на града. Пострадва значително Скопската чаршия, както и Камен мост, на който четири колони са много повредени; повредени са и стенописите в горните части на църквата "Свети Пантелеймон". Сеизмичността в Скопската област се дължи на бавно потъване на котловината и на система от премествания в контактите със заобикалящите планини. Тези процеси са резултат от регионалните тектонски напрежения. В Скопската котловина и нейните околности преобладават разседи с ориентация северозапад-югоизток и изток-запад. Най-активен е Скопско-Кюстендилският разсед, разсичащ котловината в направление изток-запад. Румяна Главчева, експерт-сеизмолог, дописен член на БАНИ, дългогодишен ръководител на секция "Сеизмология" в Геофизичен институт (дн. НИГГГ-БАН) |
тел.: 0886 49 49 24
novini@burgas24.bg