![](http://i.id24.bg/img/loader.gif)
ЗАРЕЖДАНЕ...
Експерт: Законопроектът за ветрогенератори в Черно море не е спорен | ||||||
| ||||||
"Очевидно, че развитието на алтернативни енергийни източници в Черно море сериозно бърка в интересите на Русия, защото подкопава зависимостта на Югоизточна Европа от вноса на руски изкопаеми горива. На първо място, офшорната вятърна енергия означава енергийна сигурност, енергийна независимост и ще бъде гръбнакът на регионалното сътрудничество между Румъния, България и Гърция. И трите държави имат интерес от развитието на тази индустрия, която може спокойно да замести голяма част от въглищните мощности в региона и да подобри именно свързаността на енергийните коридори и сигурността на доставките. Да не говорим за икономическия ефект от подобни инвестиции, който ние оценяваме на 22 милиарда евро, ако се осъществи потенциалът за офшорен вятър в Черно море", уточни той. Рисковете са сериозно надценени и пак казвам, не стъпват на някакъв научен анализ, каза Владимиров. "Както при всеки индустриален проект, независимо дали е на сушата, или в морето, тези проекти, така разписани в закона, ще преминат през многогодишни проучвания на въздействието върху околната среда и водите. Т.е. никой проект няма да бъде построен на цената на някакво увреждане на биоразнообразието, дъното и изобщо туристическите интереси и т.н. Има си оценка на въздействието. Тя всъщност е синхронизирана с правилата на Европейския съюз. За Европейския съюз е изключително важно офшорният вятър да се развива по екологично съобразен начин, така че не си мислете по никакъв начин, че едва ли не утре ще се появят едни перки и ще се убие рибата и т.н. По принцип офшорните вятърни централи допринасят положително за развитието на флората и фауната в моретата поради една много проста причина – постаментите, които се поставят върху дъното на морето, се превръщат в естествени рифове и привличат огромно количество риби. Защо? Обяснявам го по много прост начин, защото трябва наистина хората да разбера за какво става въпрос. По тези гигантски циментни блокове полепват водорасли, мекотели и огромно количество миди. Значи един постамент издържа около 4 тона миди. И тези миди и други дребни организми привличат риби, които се изхранват от тази популация, и по този начин офшорните вятърни централи се превръщат в естествено убежище за голям брой видове. Тези по-малки риби, от своя страна, привличат бозайниците, като делфините и дори тюлени. Значи в Северно море се вижда връщането на вече изчезнали видове тюлени, именно защото има много риба там. Много е важно да се подчертае, че не се забранява риболова, че строителството на офшорни вятърни централи по никакъв начин не спира дейността на рибарите. Единственото, което се ограничава или се регламентира е по-правилно да се каже, е треленето на дъното. Защо? Защото по дъното има кабели, които свързват офшорните вятърни централи със сушата, и по принцип треленето на дъното за бих казал бракониерстване на калкан, което е много разпространено в Черно море, е забранено, но има някакви определени регламенти, които позволяват трелене, но то трябва да бъде ограничено извън зоната на кабелите, които минават по дъното на Черно море. И това е за сигурността на рибарите, не е, за да им се ограничи работата и дейността. Така че всички тези аргументи, които се чуват по телевизията, не стъпват на никакъв научен анализ", категоричен бе енергийният експерт. "Против са туристическият бранш и рибарите, и то трябва да кажа, от точно определени рибарски компании, които се занимават с определен вид улов", загатна Мартин Владимиров. "Намеквам за калкана, който е изчезващ вид в Черно море. Значи тук си има много конкретен бизнес интерес и даже звучи малко битово, ако трябва да съм честен. При туристическия бранш не може да се говори за никакви рискове. Централите ще се намират поне на 10-15 морски мили от сушата. Те не са видими с просто око. Пример за това беше скорошно посещение, в началото на декември, на цялата Енергийна комисия на парламента, която отиде в Брайтън, който е "Слънчев бряг“ на Великобритания, за да наблюдава една офшорна вятърна централа близо до брега. Ами, не се видя тази централа, защото тя е доста далече, така че трябваше да се използва една виртуална система за наблюдение, симулация на посещение на офшорната централа. Изобщо перки не се видяха, просто несериозно е да си говори, че перките ще бъдат близо до брега, защото вятърът близо до брега не е достатъчно силен, за да оправдае подобна инвестиция. Затова се търсят по-силни ветрове на по-големи дълбочини, навътре в морето. Затова, отново казвам, твърденията на туристическия бранш са измислици, които не стъпват на никакъв анализ", каза той. Законопроектът се изработва в продължение на година и половина, през която година и половина са проведени поне 10 срещи със заинтересовани лица, на които всички зелени организации са били поканени. Различните елементи на законопроекта са били обсъждани, уточни експертът. Проблемът "Никой не вярваше, че България ще поеме най-накрая тази стъпка към отключване на офшорния вятърен потенциал. България е единствената страна в Европейския съюз с излаз на море, която все още не беше направила нищо по този въпрос, и има известна доза учудване у активистите, че все пак нещо се случва. И някак си подозирам тук, че има и сериозно лобиране от страна на земните вятърни централи и фотоволтаичната индустрия, които виждат потенциално офшорния вятър като конкурент. Всъщност офшорният вятърен сектор е различен сектор, той няма на практика нищо общо с останалите ВЕИ централи. Причината е, че за изграждането на офшорна вятърна централа се изисква координацията на десетки институции, които включват и пристанищата на България, включват Министерство на енергетиката, Министерството на регионалното развитие, Министерство на транспорта, Министерство на околната среда и водите. Толкова много агенции, институции са намесени в това да координират изпълнението на проекта, че затова е необходим специален, закон който да ускорява тези инвестиции, тъй като те са много рискови, изключително скъпи. Една централа ще струва в порядъка на 2-2,5 милиарда евро. Инвеститорите в този бранш са някои от най-големите компании в света, те са и петролни и газови компании, и ВЕИ компании, но те са боят на пръстите на двете ръце, грубо казано. За да могат те да дойдат в България, изобщо да появят интерес, те трябва да са наясно, че инвестиционният процес ще е последователен, прозрачен и конкурентен, защото ако има някакво забавяне в процедурите, примерно с една-две години, както се случва при други ВЕИ централи в България, то тогава целият проект може да пропадне. Трябва да се комбинират страшно много икономически процеси, за да се осъществи такава централа и никой инвеститор не би поел риска без специален закон да се нагърби с подобна рискова задача, особено когато става въпрос за Черно море. Имайте предвид, че действително Черно море не е Северно море, не е Балтийско море. Скоростта на вятъра е по-ниска, дълбочината на морето по-голяма и съответно зоните, където може да се развива вятърна енергия, са доста по-ограничени. Това допълнително налага нуждата от добро планиране на централизирано равнище от страна на държавата". Недобре изпипани текстове на законопроекта "По моя информация именно така е, много от текстовете трябва да се прецизират. Именно защото законът е доста сложен, той е, доколкото знам, 45-50 страници, изисква всъщност разпределение на компетенции на голям набор от институции и съответно има чисто правно-юридически казуси, които трябва да разрешат йерархията между институциите и т.н. Затова, доколкото знам, в момента се провеждат работни групи между министерствата и депутатите, юристите на парламента така, че текстовете да се прецизират, и всъщност законът ще е много различен на второ четене, доколкото разбирам. Различен от гледна точка синхронизиране на законодателството и на разпоредбите на различните министерства. Но в същината си остава специален закон, който урежда концесионни процедури за изграждане на вятърни паркове в морските пространства", каза енергийният експерт Мартин Владимиров. |
Още по темата: | общо новини по темата: 34 | ||||||||||||
| |||||||||||||
предишна страница [ 1/6 ] следващата страница |
тел.: 0886 49 49 24
novini@burgas24.bg